Koledar dogodkov
-
čet16Dec202119:00Galerija DomžaleO poetiki kamna v kiparstvu je bilo prelitega že veliko črnila in prav zares nismo dobili kaj več od romantičnih ali pa mogoče skoraj realističnih opisov tega, kar se med kamnom in njegovim kiparjem zgodi. Francijevo vračanje v kamen, je šlo najprej malo naokoli - čez manjši ovinek: skozi popolno vživljanje v inženirstvo umetne inteligence in računalniškega vida v virtuozno obvladovanje navideznega, ko je na nekem mestu v svojem življenju začutil tektoniko.
Zagledala ga je in sedaj je noter.
Vsak kamen ima svojo gravitacijo in vsi tisti, ki smo se na tak ali drugačen način vrnili vanj, jo občutimo. To je tisti klic, žvižg – ali pa šepet, ki se mu nočemo in ne moremo upreti. To je naša Butnskala.
Vsakega kiparja seveda najprej zanima, kaj je v notranjosti kamna. To vprašanje nas pritira do tega, da se lotimo aktivnega odkrivanja z vsemi mogočimi orodji. Franci je h klasičnemu kamnarskemu arzenalu zraven pripeljal še svetlobo, ki s svojo zgoščenostjo in nematerialnostjo, kot čista energija prehaja v kamen. To prehajanje je v njegovem primeru poetična vsebina, ki v nasprotju z vso masivnostjo in zakoni narave – znanimi in neznanimi, brez razdiralne fizične akcije prodira v telo kamna, da skupaj postaneta mehka substanca. Tako rekoč poezija, ki jo ta moment zelo močno potrebujemo.
V odkrivanju notranjosti ga kamen vodi s svojimi posebnostmi: žilami, vzorci, nepričakovanimi barvami, ki se pojavijo ob vztrajnem glajenju površine in odprtinami, skozi katere vstopamo/izstopamo v kamen, ki je v sebi še vedno trd in temen in zaprt in nepopustljiv. Kamen ga je tudi postavil v naravo: postavitve kipov v floro in velik odprt prostor, nas vse učijo o pomenu volumnov, barv in tekstur, nenazadnje tudi oblik, ki so govorica kipov.Odkritje, da kamen nekaj skrivnosti svoje notranjosti deloma pokaže na površini, je tista slast, ki v iskanju prave oblike Francija postavi v območje suverenega modernističnega obvladovanja kamna. Pokaže nam zlitje ideje, oblike in teksture/barve, ki jo je mojstrsko izpeljal.Ravnotežje vseh prvin v resnici govori tudi o užitku ob delu, brez katerega si ne moremo zamisliti odličnega kipa. Tudi tu Franci ni izjema: poleg začaranega klesarja, je postal tudi lovec na kamne, ki jih po utišanju brbotanja binarnega vsakdana sliši, ko ga pokličejo.To je najlepši del vsega; ko po eonih obstoja, kamen pokliče ravno tebe!Naj njegovi kamniti kipi pokličejo tudi vas!
Začarali vas bodo!Prijazno vabljeni!Jurij Smole, akad. kipar -
pet17Dec202118:00Cerkev Marijinega vnebovzetja v Domžalah
Skavti bodo tudi letos po Sloveniji delili Luč miru iz Betlehema. Letošnja poslanica z geslom "Človek, ne jezi se" nas opominja, da je sočlovek naše največje bogastvo.
"Stanje v Sloveniji se v zadnjem času precej zaostruje, družbena klima je slaba, narod razdeljen. Naši pogovori so trdi, včasih osorni. Besede boleče", so zapisali organizatorji akcije Luč miru iz Betlehema na svoji Facebook strani.
Letošnja akcija nas vabi, da ponovno najdemo lepe besede, obudimo vljudnost in spoštovanje med nami. Tako se namreč gradi mir, ki ga oznanja in prinaša božični dogodek, prihod Božjega Sina na svet. Tako se prižiga luči, ki jih človek človeku ne more dati drugače, kakor da ta luč postane on sam.
Zato bodi vljuden, spoštljiv, govori lepo in "človek, ne jezi se".
Sprejem plamena v župniji Domžale bo v petek, 17. decembra 2021, pri slovesni večerni sveti maši. Po njej bo mogoče dobiti tudi sveče, da boste lahko luč ponesli domov. V dneh po 18. decembru 2021 bo plamen (in sveče) na voljo tudi v drugih župnijah, kot vsako leto do sedaj, in sicer: Dob, Ihan, Krašnja, Blagovica, Šentožbolt, Češnjice in Šentjakob.
V letošnjem letu bodo skavti S POMOČJO ZBRANIH SREDSTEV akcije Luč miru iz Betlehema PODPRLI DVA PROJEKTA na ravni (skavtskega) delovanja v Sloveniji:
SKAVTSKA HIŠA
Gradnja skavtske hiše je projekt, ki so si ga v Združenju slovenskih katoliških skavtinj in skavtov zadali pred tremi leti z namenom, da bi rešili njihovo prostorsko stisko. Tako bi Združenju omogočili, da bi še naprej nemoteno delovalo, vsem skavtinjam in skavtom pa ponudili prostor v Ljubljani, kjer bi se lahko neovirano srečevali: "Skavti smo neprofitna organizacija, zato niso kreditno sposobni, gradnja hiše kot take pa tako predstavlja precejšen finančni zalogaj. Odločili smo se, da letos del dobrodelnega namena akcije Luč miru iz Betlehema namenimo otrokom in mladim prihodnjih generacij v Sloveniji, ki nujno potrebujejo prostor, kjer se bo zanje načrtovala vzgoja in skavtske aktivnosti. Luč miru iz Betlehema je tako priložnost, da izrečemo prošnjo za majhen prispevek.“
SKLAD SVETE LUCIJE
V letu 2020 so ustanovili dobrodelni sklad sv. Lucije, ki je v osnovi namenjen pomoči ob zdravstvenih težavah in stiskah njihovih članov. "Ker se nam zdi, da se v teh časih med otroci in mladimi v Sloveniji nasploh kaže še toliko večja potreba po pomoči na področju duševnega zdravja, smo sklenili, da sredstva, namenjena skladu sv. Lucije, letos namenimo pomoči in zdravljenju otrok (nečlanov), ki se bojujejo z zasvojenostjo s tehnologijo. Del zbranih sredstev bomo zato podelili Centru za pomoč pri prekomerni rabi interneta – LOGOUT," so še na Facebook strani zapisali organizatorji akcije Luč miru iz Betlehema.
https://youtu.be/oINMtJolYmI
Miha Ulčar; Foto, video: Slovenski skavti
-
pet17Dec202120:00Slamnikarski muzej
filmski abonma PETEK
"Če me zapustiš, te bom morala ubiti.« Ko Undine, zgodovinarko v berlinskem mestnem muzeju, zapusti ljubimec, se ji podre svet. Starodavni mit pravi: če moški izda njeno ljubezen, ga mora Undine ubiti in se vrniti v jezero v gozdu. A ona noče izpolniti prekletstva. Rada bi ljubila. Spoznala je nekoga drugega. In te ljubezni noče izgubiti. Christian Petzold (Phoenix, Tranzit) prinaša sodobno interpretacijo mita o skrivnostni vodni nimfi: urbano pravljico o ljubezni v odčaranem svetu.nagrade
Berlinale (nagrada FIFRESCI, srebrni medved za najboljšo igralko); nagrada Evropske filmske akademije za najboljšo igralko; Sevilla (nagrada za najboljšo režijo in montažo); Montclair (posebna nagrada žirije); Lizbona & Estoril (posebna nagrada žirije za umetniški prispevek); nominaciji za nagrado Nemške filmske akademije za najboljši igrani film in zvok -
sob18Dec2021
-
sob18Dec202110:00KD Franca BernikaOtrok, mama, bratci in sestrice, postelja, žlička in skodelica s kaško – varen dom, kjer jemo, spimo in se igramo. Svet, ki ga otrok prepoznava iz lastnega vsakdana. Zunaj hiše: travnik, potok, grmovje in živali, ki jih otrok opazuje. Glej, pajek na pajčevini, ptič v zraku, bela ovca na travniku! Sonce na nebu in oblak! Tudi njih malček že pozna, nekatere z dvorišča, druge iz slikanic, saj ovčke in rake naši otroci prvič vidijo tam. Levstikov Videk je predstava, namenjena najmlajšim, ne le po vsebini, ampak tudi po likovni podobi, polni mehkih form, toplih materialov in živih barv, ki se v posebnem, počasnem ritmu predstave prepletajo z glasovi ritmiziranih in petih besed in drobnih inštumentov.Cena vstopnice: 5 / 4,5 Eur
-
sob18Dec202111:00 - 12:30Park Evropa, Kamnik
performativna fotografska razstava
park Evropa, Kamnik
sobota, 18. december, od 11.00 do 12.30 (90 minut)Performativna fotografska razstava Približati nežno je prva samostojna ekspozicija Anje Papuga, študentke na Oddelku za fotografijo v Sežani.
Serija fotografij, skozi katero nežnost pronica v še preostale medprostore hiperkapitalistične ideologije, skuša merljivost telesa in duha nadomestiti z empatijo, individualizem s kolektivizmom, grobost z občutljivostjo, obenem opozarja na odtekanje mehkobe v medosebnih odnosih, s prizori golote pa pred nas postavlja človeško ranljivost ter sporoča: prebuditi moramo drugačno vrsto osebne moči, prisotnosti, ki bo dopustila svet brez oklepajev in brez opomb pod črto.
Nežnost se približuje njej, ona ji stopa naproti. Z vzpostavljanjem krogotoka med zunanjo brezmejnostjo prostora in notranjo razsežnostjo duševnosti se prostranost na razstavljenih fotografijah širi nekam tja, navzgor in nas dela pičle. Omajani so družbeni zidovi, transformirani v prosojnost in zrcala, da se pogled lahko zazre v lastno, tujo in tudi družbeno podobo intime, zlasti feminilne. In naprej – k brezčasju, in naprej – k bistvu upodobljenega. Intima je postavljena na pogled reflektirajočemu očividcu tako, da vse ob njej doživeto postaja notranje in čutno, hkrati pa podlega možnosti družbenokritične misli. Na tisti drugi strani fotografinja skozi aparat previdno stopa k blizu z iskanjem in izumljanjem lastnih pristopov do sveta in naposled sebe. Kdo sva, ko se srečava v tej razliki: ti sama sebi razgaljena, jaz posegajoča v tvoje lastno – v strahove, (družbeno) nezavedno, v (družinsko) zapuščino, v tvoj pogled naprej, v tvojo živost tega najinega časa. Vem le, da si morava vsakokrat ... biti nežni.
V soboto, 18. decembra, se bodo fotografije sprehodile po kamniških ulicah do parka Evropa, se posedle na stole, od tam pa se bodo nežnosti lahko približali še mimoidoči.
Prepis iz Anjinega dnevnika (september 2020): »Nežnost. Vem, da biva v ljudeh, ampak nima prostora. Ideja o svetu je maskulina! Svet ne dopušča ranljivosti, zato rani. Ranljivost je zapostavljena v imenu poslovne uspešnosti, tekmovalnosti in položaja moči. Pravzaprav se zdi, da želimo pokazati moč navzven, ker se v sebi počutimo šibki ... da si želimo pozornosti od zunaj, ker si je ne posvetimo dovolj od znotraj.«
Pri projektu so sodelovali: Ida Glušič, Špela Setničar, Anja Pečjak, Veronika Razpotnik, Taja Rihtaršič, Aja Topolnik, Metod Narobe, Gašper Narobe in kostumografinja Katja Rosa.
Zahvala gre tudi vsem sodelujočim pri izvedbi razstave.
* V primeru slabega vremena bo dogodek prestavljen.
O avtorici:
Anja Papuga (1999, Ljubljana) je študentka fotografije na sežanski Višji strokovni šoli Srečka Kosovela. Njen dozdajšnji repertoar obsega portretno, modno, umetniško (akti) in komercialno fotografijo. Skozi vizualni medij k njej segajo subtilnost, feminilnost, čutnost, nežnost, ranljivost – najraje je na sledi subjektovemu čustvovanju, predana iskanju navdiha ob lepotah avtentičnega. Rada se ji upodablja čutnost, konceptualno zaobjeta skozi pogled Ženske, ki avtorico napotuje k preiskavi lastnih arhetipov in sanjam o resničnosti.
Razstave:
2021 / balans, Fotovizije, Libertas, Koper
2021 / Theia, freŠn, Ljubljana
2021 / kLAK, Maske, Laško
2020 / Fotosofia 15, Arheološki muzej ZagrebPublikacije: Gloria | Grazia | Avantura
Besedilo pripravila Ajda Sokler
-
sob18Dec202115:00Mestni kino DomžaleKoala Buster Moon (oskarjevec Matthew McConaughey) je gledališče New Moon spremenil v pravi hit v mestu, a njegovi cilji so mnogo višji – želi si prvi nastop v gledališču Crystal Tower v glamuroznem Redshore Cityju. Ker pa nima nobenih poznanstev ali drugih povezav, bo moral Buster s svojo ekipo slediti nori ideji: v njihovi predstavi bo zaigral tudi legendarni rocker Clay Calloway. A težava je v tem, da Buster še nikoli ni srečal Claya, umetnika, ki se je pred več kot desetimi leti po ženini smrti umaknil iz javnosti.
-
sob18Dec202117:15Mestni kino DomžaleZgodba z zahodne strani pripoveduje klasično zgodbo o rivalstvu med dvema uličnima tolpama iz različnih etnilčnih ozadij ter prepovedani mladi ljubezni v New Yorku leta 1957. Filmska oživitev dolgoletne odrske uspešnice združuje najboljše iz Brodwayja in Hollywooda, saj jo je ustvarila nadarjena ekipa ustvarjalcev, na čelu z oskarjevcem Stevenom Spielbergom in nadarjenim scenaristom ter pisateljem Tonyjem Kushnerjem.
-
sob18Dec202119:00Kulturni dom Radomlje
Ob glasbi pojemo ali plešemo. Se veselimo, žalujemo, ali se povezujemo. Predvsem pa ustvarjamo spomine. To lahko potrdijo tudi pevci in pevke Mešanega pevskega zbora Drouz, ki v soboto, 18. decembra, ob 19. uri, organizira koncert. Poseben koncert ne bo le obeležil 10-letnice delovanja zbora, temveč bo tudi poslovilni. Če želite še zadnjič poslušati drozge, ki bodo žvrgoleli na odru Kulturnega doma Radomlje, si le rezervirajte sobotni večer!
Začetki mešanega pevskega zbora, ki deluje v okviru Kulturnega prosvetnega društva Drouz, segajo v leto 2011. Ustanovljen je bil na pobudo akademske glasbenice, takrat še študentke glasbene akademije Ljubljana, Uršule Jašovec. V desetih letih so se razširili, povečali repertoar in sodelovali s številnimi glasbeniki, med drugim z Evo Černe, Trobsi iz Brežic, Vipavskimi tamburaši in Senožeškimi tamburaši. Pred šestimi leti so v sodelovanju s Kulturnim društvom Ihan in Simfoničnim orkestrom Domžale Kamnik blesteli v muzikalih Moje pesmi, moje sanje, Annie, Pepelka in Hello Dolly.
Vsako leto so pripravili letni in božični koncert. Sodelovali so na reviji pevskih zborov občine Domžale. Zadnjih nekaj let zapored so pripravili koncerte v okviru Tedna kulture in koncert v Radovljici, ki je postal že tradicija. Sodelovali so v sklopu prireditev ob vsakoletnih Slamnikarskih dnevih, radomeljskih božičnih sejmih, materinskih dneh v Ihanu in Radomljah ter pripravili proslavo ob kulturnem dnevu. Zadnji dogodek, ki so ga pripravili, je bila proslava ob 30-letnici samostojne Slovenije.
Za konec pa sporočajo:
Hvaležni smo za vsa bogata leta izkušenj, izzivov in spoznanj. Hvaležni smo vsem, ki so skozi vseh teh 10 let bili stalni ali občasni člani zbora. Hvaležni smo za vsa glasbena doživetja, ki nam bodo za vedno ostala zapisana v naših spominih. Hvala vsem in vsakemu posebej!
Hvala vsem, ki ste nam kadarkoli v čemerkoli priskočili na pomoč! Hvala vsem našim zvestim poslušalcem, ki se radi udeležite naših koncertov vsako leto! Hvala vsem, ki se boste letos prvič odločili in prišli na koncert!
Avtorica: Karin Lisjak; Foto: MePZ Drouz
-
sob18Dec202120:30Mestni kino DomžaleToskana, 17. stoletje. Medtem ko v deželi pustoši kuga, Benedetta Carlini, devetletna deklica iz premožne družine, vstopi v samostan v Pescii. Pri triindvajsetih letih doživi prva religiozna in erotična videnja. Izvolijo jo za opatinjo, vendar kasneje vzbudi sum s trditvijo, da ima stike z Jezusom. Cerkvene oblasti sprožijo preiskavo, ta pa grozi, da bo razkrila tudi njeno strastno razmerje z novinko Bartolomeo … Film, navdihnjen z resničnim življenjem lezbične opatinje Benedette Carlini, je razburljiva pripoved o veri, oblasti in seksu v renesančni Italiji. Benedetto, ki je v Cannesu požela stoječe ovacije, nasprotniki pa so jo označili za »bogokletno« in »pornografsko«, je posnel vedno provokativni Paul Verhoeven (Prvinski nagon, Ona).